![](../img/100-340.jpg)
Illud in peregrinatore sit conspicuum, quòd mores patrios cum
moribus exteris non commutaverit; sed potiùs quòd constitutiones
patrias, iis, quae peregrè didicit, tanquam floribus, asperserit.
Verulamius. *
![](../img/100-greek.gif)
Etiamsi alterum pedem in tumulo haberem, non tamen pigeret aliquid
addiscere.
Chi vuol andar salvo par lo mondo, bisogna aver occhio di falcone,
orecchio d’asino, viso di scimia, bocca di porcello, spallo di
camello et gambe di cervo.
Patiença passe la sciença.
Car jamais n’est miel sens fiel.
Monita haec Generoso ac Ingenuo juveni Francisco PARIZ PAPAI Filio
dilecto, exoticas Academias eruditionis comparandae causâ
meditandi, Paterna Pietas Francisci Pariz Pápai Medic. D[octo]ri
et in alma Transylvaniae Eniedina Professoris ordinarii apposuit,
A. d. 1711. 13. Julii. Eniedini Transylvaniae, Anno aetatis LXII.
![](../img/100-greek2.gif)
I, et Dominus sit tecum!
* Francis Bacon, Sermones Fideles
sive Interiora Rerum, 1638, 28. fej. 1. *
Az első sor: Zsolt 111:10: „A bölcsesség kezdete az Úrnak
félelme”. Vulgata: „initium sapientiae timor Domini”. A többi
sornak nincs bibliai megfelelője.
* A sor első fele 1Jn 3,18: „cselekedettel és valósággal”;
Vulgata: „opere et veritate”.
|
|
|
A peregrináció során nagyon ügyelnünk kell rá, hogy hazai
szokásainkat a külországiakkal ne vegyítsük; hanem inkább a
hazulról hozottakat az idegenben tanultakkal, mintegy virágokkal,
feldíszítsük. [Francis Bacon, Lord] Verulam. *
A bölcsesség kezdete az Úrnak félelme *
hiszen
mindennek kezdetét és végét az Úr teremti meg,
ugyanis
az istenfélelem mindenben hasznos.
Még ha fél lábbal a sírban volnék is, akkor
sem röstellném, hogy valami újat tanuljak.
Aki biztonságban akar járni a
világban, szeme legyen akár a sólyomé, füle mint a szamáré, képe
mint a majomé, szája mint a disznóé, válla mint a tevéé, s lába
mint a szarvasé.
A türelem termi a tudományt / mert
sosincs méz epe nélkül.
Ezeket az intéseket a nemes és
jeles ifjú PÁPAI PÁRIZ Ferencnek, kedves fiának, aki tudása
gyarapítása végett külországi akadémiákra készül, Pápai Páriz
Ferenc orvos és Enyed jeles erdélyi városában rendes professzor
atyai szeretete jegyezte, az Úr 1711. évében, július 13-án, az erdélyi
Enyeden, életének 62. évében.
Cselekedettel és valósággal; *
sohasem hiú módon Istentől elfordulva.
Menj, és az Úr legyen veled!
|
p.
447. Nagyenyed, 1711 július 13
Pápai Páriz Ferenc, id.
(1649-1716), erdélyi orvos, tanár, író
Pápai Páriz Ferenc (Páriz-Pápai F.) 1649. május
10-én született Désen (Szolnok-Doboka vármegye) (Dej, Románia); P.
P Imre (1618-1667) református lelkész, esperes és Kávási Krisztina
(?-1663) fia. Désen tanult, majd 1656-tól Gyulafehérvárott, mikor
apja ott II. Rákóczi György fejedelem udvari lelkésze lett, azután
Kolozsvárott és Marosvásárhelyen, szülei elvesztése után a rokonok
támogatásával. 1667-től a nagyenyedi Bethlen-kollégiumban kiváló
tanárok keze alatt folytatta tanulmányait, ahol tisztségeket is
viselt. 1672-ben külföldi egyetemekre indult. Boroszló (Wroc³aw)
után Lipcsében orvostudományokat hallgatott, majd
Odera-Frankfurtba, Marburgba, Heidelbergbe ment. Itt
bölcsészdoktorrá avatták; a felajánlott tanári állásra nem érezte
méltónak magát. 1673 áprilisától Bázelban tanult, és 1674
októberében megkapta az orvosdoktori fokozatot, s vele együtt „a
bázeli orvosi kar ülnöke” címet. Több neves tanárával és más
svájci tudós orvosokkal és teológusokkal szoros barátságot kötött;
közéjük tartozott Johann Jakob Hofmann (1635-1706) filológus és
Johann Heinrich Hottinger (1647-1692) orientalista. 1675-ben
hazatért. Debrecenbe és Kolozsvárra hívták orvosnak, nem vállalta.
1677-től I. Apafi Mihály fejedelem feleségének, Bornemissza
Annának udvari orvosa, 1688-ban a fejedelem orvosa lett. 1678-ban
a nagyenyedi kollégium tanárává választották, s ez állását
mindvégig megtartotta. A filozófiát, a görög nyelvet és a
természettudományokat tanította. Emellett folytatta orvosi
működését. A kollégiumért igen sokat fáradozott: a külföldre utazó
diákoknak támogatást szerzett, a város 1704-es és 1707-es
feldúlása és a kollégium pusztulása és bujdosása után a kollégium
újjáépítésére adományokat gyűjtött, felhasználva jó külföldi
kapcsolatait. Daniel Ernst Jablonskival (1660-1741) nemcsak az
odera-frankfurti ösztöndíjak, hanem a magyarországi
protestantizmus történetének megírása ügyében is összeköttetésben
állott. 1676-ban Debrecenben feleségül vette Zöldi Katát (?-1685).
Felesége halála után másodszor nősült, 1686-ban Tordán (Turda)
elvette Szeghalmi (Székhalmi) Annát (?-1691), s az ő halála után
Nyirő Juditot (?-1710). Fiai közül Imre (1693-1730) Enyeden tanár,
András (1703-1763) és Ferenc (1687-1740) orvos lett. Ferenc fiát
és Ajtai Szabó Andrást indította útnak külföldre, Angliába,
adományokat gyűjteni. Id. Pápai Páriz Ferenc meghalt 1716.
szeptember 10-én Nagyenyeden. Már életében hírnév és tisztelet
övezte. Felfogására a puritanizmus és a coccejanizmus hatott.
Gyakorlati munkássága mellett hatalmas az irodalmi és tudományos
életműve: könyveit, fordításait, átdolgozásait, különösen
latin-magyar szótárát többször kiadták, és nemzedékek használták.
(Műveit Szinnyei több mint három hasábon át sorolja.) Átdolgozta
és bővítette Szenci Molnár Albert latin-magyar, magyar-latin
szótárát; eléje fiai üdvözlő verset, id. Csécsi János,
Misztótfalusi egyik segítője, függeléket írt a magyar
helyesírásról. Misztótfalusi Kis Miklós halálára írt emlékversében
nyomdatörténeti áttekintést ad. A Pax corporis az első
magyar nyelven kiadott orvosi munka. Ismertebb művei közül néhány:
Pax animae, az az a' lélek bekessegeről, és az elme
gyönyörüsegeröl való tracta …, Kolozsvár, 1680. – Pax
corporis, az az az emberi testnek belső nyavalyáinak okairól,
fészkeiről 's azoknak orvoslásának módgyáról való tracta …,
Kolozsvár, 1690. 2. kiad. Lőcse, 1692, stb. Újabb kiadása:
Budapest, 1984, sajtó alá rend. Szablyár Ferenc. – Pax Aulae,
az-az Bölts Salomon egynehány válogatott reguláinak rövideden való
elő-adása …, Kolozsvár, 1696. – Pax sepulchri, az az,
idvességes és igen szükséges elmélkedés arról, miképen kellessék
embernek mind keresztyénül élni, mind pedig idvességesen meghalni
…, Kolozsvár, 1698. – Életnek könyve, melybe béíratott példás
emlékezetre méltó neve a nemzetes, tiszteletes, tudós M. Tótfalusi
Kis Miklós uramnak, 1702. Ennek fennmaradt példánya nem
ismert. Későbbi kiadásai Bod Péter: Erdélyi Féniks, 1767
szövegét követik, pl. [Jakó 409-416]. – Dictionarium
Latino-Hungaricum …, Lőcse, 1708. (és további kiadások)
Az apa megkapó szavakkal és értékes tanácsokkal,
latin, görög, olasz és provanszál nyelvű intelmekkel indítja fiát
a hosszú útra. – Ifj. Pápai Páriz Ferenc Albumába beírtak apjának
egykori, említett barátai, a svájci teológus, Johann Heinrich
Hottinger fivére, Johann Jakob H., valamint a berlini Daniel Ernst
Jablonski és fia, Paul Ernst J. is (215., 121.,
361. p.). Csécsi János fia és Ajtai
Szabó András ugyancsak szerepel az Albumban (352.,
451. p.). – Megjegyezzük, hogy Pápai Páriz Ferenc Dictionariuma,
latin-magyar szótára éppen a jelen Album feldolgozásakor és más
akkori latin szövegek tanulmányozásában igen hasznosnak bizonyult,
minthogy nemcsak a klasszikus latin nyelvet, hanem az újkori
latint is, és annak magyarországi, illetve erdélyi használatát,
jelentéseit is tükrözi. – Minthogy a lexikonok Pápai Páriz Ferenc
családjáról eltérő adatokat közölnek, felsoroljuk feleségei és
felnőtt gyermekei nevét, a legrészletesebb munka, Makkai cikke
alapján: 1. Zöldi Katalin, tőle Anna Borbála Weszprémi Istvánné;
2. Szeghalmi Anna, tőle Ferenc és Krisztina Nádudvari Péterné; 3.
Nyirő Judit, tőle Imre és András.
•
BritHung • Jöcher-Adelung • Makkai • MÉL • MNL • Szinnyei X 400 •
ÚMIL • Weszprémi I 248 • Zoványi-Ladányi |